19/10/2021
Древност словенског календара
Календар записан „цртама и резама“ недавно је откривен на глиненим судовима из другог и четвртог вијека. С обзиром да је усклађивање календара дуг процес, мирно се може тврдити: наши словенски преци имали су календарска знања пре више од двије хиљаде година. Први који је дошао до замисли да се године рачунају од Христова рођења, и то узео за почетак нове, хришћанске, ере, био је римски монах, а папски архивар, Дионисије Мали (Dionisius Exiguus, око 556), за кога се каже да је био Скит пореклом. Он је 525. године предложио одбројавање година од Христова рођења, што је по њему прозвано Дионисијевом ером. Међутим, такво рачунање времена се почело прихватати тек од VIII-X вијека. Пада у очи да назнака о скитском поријеклу Дионисијевом намерно замагљује његову етничку припадност. У време Дионисија су Скити одавно сишли са историјске позорнице, посљедњи одблесак њихове државе је на Криму у II вијеку, послије чега им се затире етничка самосталност и они се утапају у друге народе који су живјели на подручју које су настањивали, а у којем су словенски народи били најзаступљенији.
Када је прије пола вијека Ненад Ђ. Јанковић предао Српској академији наука рукопис књиге „Астрономија у предањима, обичајима и умотворинама Срба“ (1951), на крају је, с обазривошћу научника, али и са убјеђењем истраживача који верује у своју тезу, додао завршну напомену, оделивши је с три звездице:
„Ништа се поуздано не зна како је народ некада знао који је дан у недјељи или мјесецу, али неки примитивни календари морали су постојати… а и прије примања хришћанства морало се унапред некако знати кад ће бити младина или пун мјесец, када ваља почети неки посао или прославити неки празник“.
У том тренутку свеколико наше фолклорно наслеђе, древни календари сачувани у новијем добу и усмена календарска традиција нису били довољно убедљива потпора на којој би се могло закључити да календарска знања Срба сежу у словенску прадавнину, јер из те прадавнине није било вјеродостојних доказа за такву тезу.
Још пре примања хришћанства, а самим тим и писмености, (863. године), Словени су писали „чертами и резами“ и по њима гатали и гледали будућност, тврдио је црноризац Храбар, у свом запису из десетог вијека.
„Црте и резе“ на старим глиненим судовима
Међутим, убрзо су се ове пророчке Јанковићеве ријечи обистиниле, а потврдили су их са два значајна открића руски археолози Тихонова и Хвајко. У селу Лепесовки, у Волинској области у западној Украјини, пронађено је 1958. године старо словенско светилиште, у чијем су олтару сачуване двиjе глинене посуде II-IV вijека на којима је утиснут словенски календар тога времена, а у селу Ромашки, јужно од Кијева, у налазишту је био крчаг из IV виjека, на којем је такође сликописан календар. Откриће без поговора: Лепесовка се налази на древном руском подручју које су настањивала племена Волињана, од VII виjека позната под именима Дулеби и Бужани, а Ромашка је била насеље старог племена Пољана, објавлјено је у публикацији Српско наслијеђе.
Овим открићима је истовремено потврђено да је тачан запис црнорисца Храбра из десетог вијека, који је свједочио да су прије примања хришћанства Словени писали „чертами и резами“ и по њима гатали и огледали будућност.
Пронађени календари у Лепесовки и Ромашки су имали својеврсне „црте и резе“, чинећи загонетну и сложену орнаментику знакова и цртежа. Руски археолог и историчар Борис Александрович Рибаков их је недвосмислено одгонетнуо. На календару у Лепесовки је година подјељена на дванаест раздјела, са уочљивим симболима ватре и сунца, на основу чега се закључује да су древни Словени имали соларни календар, са јасном раздеобом на годишња доба и назнакама солстиција, са дванаест мјесеци у којима су послови и дани усклађени са природним погодностима (орање, сетва, жетва, лов, гајење биља), уз тачно назначење датума „паганских“ празника. На представи календара у Ромашки су у тачном поретку наведене светковине русалија, празници Јарила, Ивана Купала, те дан бога Перуна (знак муње).
Значи, Стари Словени су имали утврђен и исписан, календар. И то у II вијеку. С обзиром на то да је настајање и усклађивање календара врло сложен и спор процес, мирне душе се, на основу налаза у Украјини, може рећи да су наши древни преци имали развијена календарска знања прије више од две хиљаде година.
07/09/2024