15/04/2023
На Васкрс се скидају олтарске двери да би се тиме показало да је Исус Христос, по црквеном учењу, ускрснућем побиједио смрт и отворио рајска врата. По црквеном учењу, Исус је распет у петак, суботу је прележао у гробу, у Јосифовом врту, а у недјељу зором, осјетио се снажан земљотрес и анђео Божји слетео је на гроб. Стражари који су чували гроб, у страху су попадали као мртви, а Исус васкрсао.
На Васкрс је, по вјеровању, прво Марија Магдалена срела Христа, а потом се он указао и својим ученицима. Само ученик Тома, који је био одсутан, није одмах повјеровао да је Христос ускрснуо, па је морао лично да се увјери. Отуда у народу узречица: „Неверни Тома“.
Васкршњи поздрав
Људи се за овај празник поздрављају са: „Христос васкресе“ и „Ваистину васкресе“. Цијела недјеља празника зове се Светла недјеља, а тада се пјевају радосне црквене пјесме. На првом Васељенском сабору, у Никеји 325. године, одлучено је да се Ускрс свуда празнује истог дана, пошто се испуне три услова: после прољећне равнодневице, прве недјеље послије јеврејске Пасхе и послије првог пуног мјесеца. Ускрс је покретан празник. Увијек се везује само за недјељу и може „пасти“ у размаку од 35 дана – од 4. априла до 8. маја по старом, јулијанском календару, односно од 22. марта до 25. априла по новом, грегоријанском рачунању времена.
Народни обичаји и вјеровања
За Васкрс ваља устати рано ујутру, а не треба ићи на спавање прије поноћи. Ко оде, биће до наредног Васкрса поспан и лењ. Ујутру се ваља умити водом у којој је потопљен дрен, босиљак, црвено јаје, а и дјецу ваља дотаћи црвеним јајетом да буду румена и здрава цијеле године. Прво ујутру појести васкршње јаје, а потом ићи на јутрење. У Русији је обичај да ко окасни на јутрење, полију га водом или баце у ријеку. У неким селима јужног Баната, Бачке и Срема, по улицама где је пролазила литија палили су ватре или свијеће у прозорима. Ако би Васкрс пао прије Ђурђевдана, није се јело јагњеће месо. За Ускрс се мијесе посебни хљебови – у источној Србији и неким дијеловима Војводине пеку се лепиње с уметнутим цијелим јајетом – ковржањак. На Побусани понедјељак иде се на гробље и на сваки гроб се оставља по једно црвено јаје да би и преминули преци уживали у васкрсењу Христовом. Овај дан се зове и Водени понедјељак, јер тада момци и млади људи поливају водом дјевојке и младе жене. На овај понедјељак ваља и оставити разбијено ускршње јаје у њиви, да њива буде плодна. А даје се и ускршње јаје стоци да га поједе, да би цијеле године била здрава. На Васкрс укућани се туцају јајима – врх у врх, а послије шотку у шотку. Онај ко побиједи, узима јаје противника.
07/09/2024