21/03/2023
Манастирски храм Успења Пресвете Богородице у селу Матејче подигнут је у 11. вијеку, а у писаним изворима први пут се помиње у Хрисовуљи краља Милутина из 1300. Средином 14. вијека, цар Душан је започео, а његов син Урош и супруга Јелена завршили су обнову светиње око 1357. године.
Комплекс су тешко оштетили и оскрнавили албански терористи док су 2001. били у сукобу са македонским регуларним војно – полицијским снагама.
Извјесно вријеме ту је био и штаб тих терориста. Као што су “Новости” раније писале, манастир је био на мети вандала, али и крађа и циљаних девастирања изузетно вриједног културног блага. Оштећен је цјелокупни манастирски комплекс. У оружаним сукобима 2001. разрушен је и манастирски конак који је годинама раније служио као дјечје одмаралиште. Девастирани су и дијелови манастирског храма и оштећене фреске. Чак је у том периоду прекопаван и под у олтарском дијелу.
Манастирска црква је годинама потом била без врата и прозора, препуштена зубу времена…
Сада, како је најавила министарка, манастир ће бити заштићен.
– Предвиђено је 1,5 милиона денара за мјере заштите манастира Матејче. Наставићемо и са реконструкцијом сагласно смјерницама надлежних институција. У комуникацији смо и са Министарством за транспорт и везе: санираће се пут до манастира. Из општине Липково добићемо помоћ у настојању да се спријече даље крађе – рекла је министарка Бисера Костадиновска Стојчевска.
Послије ратних разарања манастирског комплекса, полиција је регистровала “мирнодопске” крађе локалног становништва, између осталог, скидали су чак и олово са крова цркве…
Лањским документом “Апел и молба за подршку обнови манастира Успења Пресвете Богородице у Матејчу и иницијатива за кандидатуру манастира Матејче на листу Унескове угрожене свјетске културне баштине”, из Српског центра СПОНА је указано да је послије додатних драстичних оштећења насталих током 2001. званично утврђена потреба његове ревитализације. У акту је, такође, истакнута и потреба да се обнови цијели манастирски комплекс.
СЛИКАРИ МИЛУТИНОВИХ ЗАДУЖБИНА
ПРОСТОР манастирског храма Успења Пресвете Богородице у Матејчу изграђен је по замисли уписаног крста са пет купола, наведено је у документу Српског центра СПОНА:
– Сликарство Матејча показује надовезивање на сликарске традиције које се срећу у сликарству ранијих задужбина краља Милутина. У Матејчу су насликани бројни циклуси фресака: Велики празници, земаљски живот Христов, параболе, Акатист, Дела апостолска, Чуда апостолска, легенда о цару Авгару, чуда Димитрија Солунског, циклус Васељенских сабора са додатком српског сабора краља Стефана, Божићна стихира Јована Дамаскина…
07/09/2024