10/06/2021
Српски средњовјековни
Током средњег вијека, у Жичи су устоличавани епископи и овјенчавани краљеви из династије Немањића, због чега је позната и као “Седмоврата”. Слично, главна манастирска црква, посвјећена је Вазнесењу Христовом (Светом Спасу), па се у стручним списима још назива и Спасова црква иако је ово углавном непознато.
Оно што већина људи прво примјети када је у питању ова импозантна грађевина јесте њена боја. Јер, нема баш пуно манастира у Србији, а ни на свету који су тако интензивно црвене боје. О томе како је до овога дошло постоји занимљива прича.
Он је једно време боравио на Светој Гори, а по повратку из Никеје у Србију 1220. године наредио је извјесне промјене у архитектонском изгледу цркве. У трећој деценији 13. вијека црква је премалтерисана и обојена у црвено.
Историчари умјетности сматрају да је то била управо идеја Светог Саве који је на Светој Гори видио храмове као што су Лавра и Ватопед који су били црвени. Тамо се и упознао са вјеровањем да црква почива на крви мученика и да је то симболични оживотворено у боји цркава и након тога је захтјевао од мајстора да и Жичу обоје на исти начин, пише „Историјски забавник”.
07/09/2024