19/10/2021
Игор Калабухов
– Заједничке оружане снаге настале су 2008. године на основу сагласности ентитета од којих се састоји БиХ да пренесе одговарајућа овлаштења на ниво БиХ – рекао је Калабухов за лист Известија, одговарајући на питање како Русија, као земља гарант Дејтонског мировног споразума, гледа на одлуку српског члана Предсједништва БиХ Милорада Додика да ће Република Српска обновити своју војску.
Калабухов је рекао да би се о том и другим проблемима који постоје у БиХ могло разговарати у оквиру дијалога унутар БиХ. Али, нажалост, каже он, такав дијалог никако да отпочне.
Он је рекао да Русија сматра да значајан дио одговорности за погоршање политичке ситуације у БиХ сноси бивши високи представник Валентин Инцко.
– Без обзира на то колико су морални били разлози којима је правдао свој непромишљен корак, ипак је, као искусан политичар, морао предвидјети његове посљедице које су одјекнуле не само у БиХ, већ и у цијелом региону. Наше процјене овог рјешења су добро познате – рекао је Калабухов.
Он је упитао да ли је могуће нивелисати изразито негативну резонанцију узроковану тиме и констатовао да је то изузетно тешко, прије свега због фундаменталних разлика у ставовима политичких странака у БиХ о суштини проблема покренутог одлуком Валентина Инцка, као и разлика у правном тумачењу тренутне ситуације.
Руски амбасадор је поновио да је став Русије према Канцеларији високог представника у БиХ добро познат, те да је његово вријеме прошло.
– Одсуство сагласности Савјета безбједности УН у вези са самовољном одлуком наших западних партнера о именовању новог високог представника значи да кандидат, држављанин Њемачке Кристијан Шмит није био одобрен за ту дужност. Стога су, према нашем мишљењу, његове активности нелегитимне – нагласио је Калабухов.
Коментаришући чињеницу да БиХ и Србија остају посљедње у балканском региону које нису приступиле НАТО, Калабухов је рекао да је одређивање приоритета спољне политике суверено право БиХ.
– Колико разумијемо, у БиХ нема консензуса о чланству у НАТО. У том контексту, желио бих напоменути да се у неким балканским земљама чланство у Сјеверноатлантској алијанси посматра као извјесна гаранција унутрашње политичке стабилности. Према нашем мишљењу, таква стабилност, не само за поједине земље, већ и за цијелу Европу, може се обезбиједити искључиво стварањем система заједничке европске сигурности, а не проширењем НАТО, који остаје инструмент Хладног рата – поручио је амбасадор Русије.
Када је говорио о сарадњи БиХ и Русије у области испоруке природног гаса за који је Русија један од највећих добављача за земље Балканске регије Калабухов је навео да се руски гас испоручује у БиХ на основу споразума између Гаспром експорта и фирми из БиХ.
Он је рекао да од 1. јануара ове године Република Српска купује руски гас који се испоручује преко транспортног система природног гаса Србије из правца Турског тока.
– Питање дуга БиХ према Русији за испоручени гас у периоду од 1992. до 1995. године од око 100 милиона долара остаје неријешено. Овај дуг се постепено отплаћује према постојећем договору између страна – рекао је Калабухов.
Калабухов је рекао и да је идеја о заједничком покретању постројења за компримовани гас у Зворнику само једна од иницијатива које се разрађују у контексту проширења гасификације Републике Српске заједно са изградњом рафинерије Зворнику.
Он је додао да је о тим пројектима детаљно разговарано током посјете предсједника Владе Републике Српске Радована Вишковића Санкт Петербургу у септембру.
– Узајамни интерес привредних субјеката Русије и БиХ опажа се у многим секторима – у трговини, медицини, на пољу инвестиционе сарадње. Ове и друге теме биће разматране на састанку копредсједавајућих Међувладине руско-босанскохерцеговачке комисије за трговинску и економску сарадњу, који је заказан за 29. октобар – рекао је он.
Калабухов је говорио и о глобалном изазову – ширењу вируса корона и партнерског односа Русије према БиХ у том контексту, истичући да те двије земље конструктивно комуницирају о теми сузбијања ширења вируса корона од самог почетка пандемије.
Он је подсјетио да је у априлу прошле године Русија послала много војних медицинара у Републику Српску ради дезинфекције бројних здравствених установа.
– Република Српска је међу првима контактирала Русију у вези са набавком вакцине Спутњик. Тренутно се испоруке врше према важећем уговору. Колико знамо, Влада Републике Српске заинтересована је за наставак такве интеракције. Генерално смо отворени за сарадњу по овој теми са потенцијалним партнерима из БиХ – поручио је Калабухов.
Калабухов је нагласио да су правни темељи за сарадњу БиХ и Русије створени и када је ријеч о отварању директног лета између Русије и БиХ, али да је одлучујућа финансијска и економска компонента.
– Надамо се да се, са побољшањем епидемиолошке ситуације, бољим упознавањем јавности о туристичким потенцијалима наше двије земље, јачањем трговинске и економске сарадње, укључујући и на нивоу регија, ово питање може превести у практичан план – рекао је Калабухов.
07/09/2024