22/12/2023
Нуждић је је у интервјуу Срни истакао да до данас нема сатисфакције ни када је ријеч о осуђујућим пресудама за те злочине.
– На највеће празнике Срби су убијани у Другом свјетском рату у НДХ. У протеклом Одбрамено-отаџбинском један од највећих злочина био је у селу Јошаница, и то на Никољдан, када су муслиманске јединице убиле 56 мјештана. На правду чекамо три деценије. То ће бити дуг процес са неизвјесним завршетком. Морамо да радимо све што је у нашој моћи да одговорни стану пред лице правде – навео је Нуждић.
Он је указао и да су исте године побијени Срби у Кравици, и то на Божић, те да је и то један од многобројних злочина који је остао без судске пресуде, интересовања надлежних институција и воље за рјешавањем злочина над Србима уопште.
– Насер Орић је ослобођен за овај злочин и пред Хашким трибуналом и Судом БиХ. Злочини нису на адекватан начин процесуирани. У нашем Атласу злочина на 1.300 страница описано је 76 злочина 1992. године у којима је убијено четворо и више лица. Око 70 одсто тих злочина није ушло у фазу судског процеса – указао је Нуждић.
Након овога, упозорио је Нуждић, не може се говорити о основној намјени правде и правичности, односно кажњавања да би се ресоцијализовали извршиоци, те истакао да су прошле три деценије, а злочинци слободно шетају и уживају сва права.
ХАПШЕЊЕ ПРЕДСЈЕДНИКА СУДА БиХ ПОКАЗУЈЕ СТАЊЕ У ПРАВОСУЂУ, СУД НЕМА КРЕДИБИЛИТЕТ
Нуждић је указао да не постоји одговорност Суда и Тужилаштва БиХ када је ријеч о предметима ратних злочина почињених над Србима, а ове двије институције пребацују одговорност са једних на друге.
– Не можемо ни очекивати много од тих институција с обзиром на то да су то неуставне категорије. Свједоци смо и ових дана шта се дешава у тим институцијама. Гдје се хапси предсједник Суда илузорно је говорити да је то једна озбиљна институција. То је нечувено и у нецивилизованом друштву, а не у једној земљи која претендује да буде чланица ЕУ – истакао је Нуждић.
Након што је ухапшен предсједник Суда БиХ, Нуждић је навео да та институција нема више било какав кредибилитет, те се не може очекивати да било шта уради када је ријеч о кажњавању оних који су чинили злочине над Србима.
ПРОЦЕС ПРОТИВ ДОДИКА И ЛУКИЋА РАЗОТКРИО НАМЈЕРЕ СУДА И ТУЖИЛАШТВА
Ако је неко и покушао сакрити намјере рада Суда и Тужилаштва БиХ, оне су сада изашле на видјело, рекао је Нуждић, те додао да се то најбоље може видјети на процесу који се води против предсједника Републике Српске Милорада Додика и в.д. директора “Службеног гласника” Милоша Лукића.
– То је политички суд. Видјели смо да је од подизања оптужнице одржано већ треће рочиште. То иде експресно. Тај процес је незаконит. С друге стране, 30 година чекамо на процесуирање оних који су чинили злочине над Србима. То можемо видјети и на примјеру поступка који се води против Атифа Дудаковића и других који су оптужени за убиство више од 300 Срба, углавном цивила – подсјетио је Нуждић.
Такође се, навео је он, у процесима против оних који су оптужени да су чинили злочине над Србима излази у сусрет када је ријеч о отказивању рочишта и уважавају се све примједбе и жеље.
– Видјели смо и сада у процесу против предсједника Додика да једноставно судија не дозвољава помјерање термина. На другој страни, српске жртве чекају три деценије на правду. Нико нема разумијевања и ти процеси иду унедоглед – истакао је Нуждић.
ВЕЋА ЗАИНТЕРЕСОВАНОСТ ЕВРОПСКИХ НАУЧНИКА ЗА ДЕШАВАЊА ДЕВЕДЕСЕТИХ ГОДИНА
Осим примарне функције прикупљања података и истраживања дешавања током Одбрамбено-отаџбинског рата, Републички центар се бави и ширењем истине о страдању српског народа у европским и свјетским оквирима, што подразумијева и његовање културе сјећања.
Нуждић је подсјетио да је претходних година Центар потписао споразум о сарадњи са Факултетом политичких наука, Правним и Филозофским факултетом Универзитета у Бањалуци.
– У протеклих 10 година више од 300 студената прошло је обуку у Центру. Они ће преузети улогу образовања младих генерација. Управо је то пут којим треба да идемо. Едукација људи који ће бити дио образовног система је примарна – истакао је Нуждић.
Да је Центар препознат и у свијету као релевантна институција, каже Нуждић, показује и податак да је све више научника из Европе заинтересовано за рад Центра, за спроведена истраживања и карактер сукоба деведесетих година прошлог вијека.
Нуждић је указао да све ово најбоље илуструје примјер младог истраживача са Сорбоне који се Центру обратио са захтјевом за приступ информацијама и истраживањима.
– Одбранио је мастер тезу на Сорбони на тему страдања Срба у Дервенти и пробоја Коридора. То је до сада било несвојствено. О томе колико је то значајно говори и податак да нам се јавио још један млади научник из Француске који, такође, припрема мастер тезу. Такви захтјеви долазили су из Велике Британије, Ирске и других земаља као и медијских кућа који су заинтересовани за презентовање истине о страдању Срба на овим просторима – истакао је Нуждић.
Он је напоменуо да су сва документовања у Центру рађена на научној основи, заснована на принципу објективности, те навео да једино таква литература може бити релевантна за коришћење приликом писања научних и других радова.
У организацији Музеја жртава геноцида, у Палати Србија у Београду одржана је Међународна научна конференција “80 година појма геноцид – Студија случаја: Геноцид над Србима, Јеврејима и Ромима у НДХ”, а Нуждић каже да је важно учешће и Републичког центра на том скупу јер је то била потврда да је институција из Републике Српске препозната као релевентан партнер у свим истраживањима.
Он је указао и на истраживање којим је доказано да су се злочини над Србима дешавали на истим локацијама и на исте начине у Другом свјетском рату и у Одбрамбено-отаџбинском рату.
“Одбрамбено-отаџбински рат не можемо посматрати изоловано од Другог свјетског рата. Центар своје капацитете улаже и у истраживање тог периода. Због тога смо и добили позив на конференцију на којој су говорили највећи свјетски ауторитети који изучавају геноцид и Холокауст”, рекао је Нуждић.
ПУБЛИКАЦИЈОМ О ДОБРОВОЉАЧКОЈ УЛИЦИ РАЗБИЋЕМО МИТОВЕ ИЗ САРАЈЕВА
Важан сегмент рада Републичког центра је и документовање истраживања путем књига, публикација и разних других садржаја. Кроз Атлас злочина биће објављена сва вједочења о страдању Срба на овим просторима од 1992. до 1995. године.
– Одштампали смо Атлас за 1992. годину и у припреми је за 1993. Атлас је резултат научног истраживања и било ко од истраживача може да га наведе као релевантан научни извор. С тим у вези наставићемо с овим радом, а спрема се и издавање публикације о дешавањима у Добровољачкој улици у Сарајеву – навео је Нуждић.
Он је рекао да ће у овој публикацији бити записана свједочења која јавност није имала прилику да чује.
– Публикација о Добровољачкој разбиће митове који се јављају у Сарајеву, гдје се прича о некаквом имагинарном нападу ЈНА на Предсједништво БиХ и град Сарајево. Све смо то документовали кроз научни приступ и доказали да се ништа од тога није десило него да су извршени напади на припаднике ЈНА. Сви догађаји који се вежу за 2. и 3. мај 1992. године имају све одлике ратног злочин – истакао је Нуждић.
НАЈВАЖНИЈИ ДАТУМ У НОВИЈОЈ ИСТОРИЈИ – 9. ЈАНУАР, НЕ ЗАБОРАВИТИ ХЕРОЈСТВО ВОЈСКЕ РЕПУБЛИКЕ СРПСКЕ
Нуждић је поручио да је Дан Републике један од најважнијих датума у новијој историји и нагласио да овај празник нико не може укинути као што је то, између осталог, жеља германских, како их је назвао, квазиполитичара који вијековима имају претензију да на овим просторима кроје судбину народа.
– Годину почињемо са прославом Дана Републике, то нико не може оспорити. За наредну годину жеља нам је да се још више покажемо на међународном плану и да Центар настави са учешћем на конференцијама као научна институција – истакао је Нуждић.
Он је рекао да ће се наставити и са истраживањима које се односе на акције Војске Републике Српске.
– Не можемо заборавити ни тај аспект херојства. Војници су одбранили ову државу и поднијели су највећу жртву. Наставиће се и са мапирањем логора у сарадњи са представницима удружења проистеклих из протеклог Одрбрамбено-отаџбинског рата – указао је Нуждић.
Он је истакао да се у Центру налази вишемилионска архива која је већим дијелом дигитализована и сачувана.
07/09/2024