12/12/2023
Симић је у ауторском тексту за београдску “Политику” навео да је доказ за то, несумњиво, политички процес који се води против Додика гдје нелегитимни Кристијан Шмит у улози узурпатора у БиХ намеће неке одлуке и мијења законе.
Према његовим ријечима, то је удар на БиХ и њен суверенитет упркос јасном ставу предсједника Додика који је рекао да Република Српска пристаје на уставну БиХ.
Симић је указао на то да се против Додика, како је потврдио и адвокат његове одбране Анто Нобило, води монтирани политички процес како би се трајно елиминисао са политичке сцене.
– Тамо гдје високи представник одлучује о свему, како је то почео да ради узурпатор Кристијан Шмит, очигледно нема мјеста нормалном политичком животу и одговорности. Поготово када, рецимо, међународни Савјет за спровођење мира смјештен у Сарајеву напада руководство и владајућу коалицију у Републици Српској због онога што у ствари Шмит ради – истакао је Симић.
Он је навео да је ријеч о нападу на мировни споразум и уставни поредак БиХ, те да ПИК, упркос јасним чињеницама, даје подршку Шмиту правећи се да не види потпуну нелегитимност његовог положаја, који је двоструко нелегитиман.
Симић је рекао да је Шмит странац који је у туђину дошао нелегитимном препоруком, успијевши да за себе створи мјесто под сунцем и да прибави невјероватне привилегије науштрб оних који на њих имају право.
И то, како је истакао Симић, не сходно законима у БиХ, већ у потпуности рушећи Дејтонски мировни споразум, односно устаљена правила и законе који се спроводе у БиХ и умјесто њих уводећи своја приватна.
– Нема сумње, узурпатор без преседана, који од свог доласка у Сарајево демонстрира двоструку неправедност – ужива у привилегијама и то нелегитимно стеченим, што само потврђује да је ријеч о узурпатору – навео је Симић.
Он је указао на то да је Шмит неовлаштено наметнуо измјене Кривичног закона БиХ, те на тај начин прописао да се службено лице које не извршава и не поштује одлуке високог представника може казнити затворском казном од шест мјесеци до пет година, као и забраном обављања било које дужности у било којем органу који се у цијелости или дјелимично финансира из буџета, те поништио законе Народне скупштине Републике Српске.
Симић је нагласио да је то био удар на Додика.
– Седам дана након одлуке узурпатора Шмита, коју је донио не поштујући Дејтонски мировни споразум и надлежности, Додик је наставио са законодавном процедуром поништених закона, те потписао указ о проглашењу Закона о непримјењивању одлука Уставног суда БиХ, као и указ да се у ентитетском Службеном гласнику више неће објављивати одлуке Канцеларије високог представника у БиХ, које је донијела Народна скупштина Републике Српске – навео је Симић.
Према њеоговим ријечима, политички судски процес, који је кренуо против Додика након наметнутих неовлаштених измјена узурпатора Шмита, наставиће се, а кључни свједок након захтјева Додикове одбране биће Шмит који ће пред Судом БиХ морати да објасни, како је то рекао адвокат Нобило, ко га је именовао и ко му је дао овлаштења.
Симић је подсјетио да се нелегитимни високи представник, колонијалиста и узурпатор Шмит, према писањима неких медија, неприлично укључио у овом процесу против Додика и у активности тужиоца на прелимнарној истрази, вршећи притисак кроз директне контакте и изјаве за медије, очигледно са жељом да се суђење Додику и в.д. директору Службеног гласника Републике Српске Милошу Лукићу, води као политички поступак, а не као политичка кампања с циљем уништавања репутације по свему невиних, како се то наводи у Европској конвенцији о људским правима.
Он је подсјетио да је још 2003. године професор међународне политике на универзитету Вестминстер у Енглеској Дејвид Чендлер, аутор књиге “Босна, лажирање демократије послије Дејтона” навео да је Дејтонски споразум, откако је склопљен 1995. године, стално мијењан и дописиван у правцу давања све већих овлаштења међународним надзорницима који су, мимо воље политичких представника три народа, наметнули стотињак закона.
Тако је створена вјештачка држава са вјештачким институцијама које се нису питале ни за најосновније ствари, попут валуте, заставе, химне, Устава.
Још 2003. године Чендлер је нагласио да то не би било лоше када би предложене реформе обезбиједиле да се чује глас народа, али да се и овог пута ствари намећу споља, подсјетио је Симић.
“Отуда његов закључак с почетка ове приче да претјерано страно мијешање отежава успостављање функционалне државе, јер тамо гдје високи представник одлучује о свему нема мјеста нормалном политичком животу”, закључио је Симић.
07/09/2024