22/08/2021
Градоначелник Приједора Далибор Павловић
Он је нагласио да се управо велика побједа СНСД-а са коалиционим партнерима догодила и новембра прошле године када су грађани Приједора успјели да изгласају крај шеснаестогодишњој владавини ДНС-а.
“Препознали смо проблеме, погледали их у очи и почели да их рјешавамо. Није лако, али вјетар у леђа нам је подршка републичког нивоа власти”, истакао је Павловић.
“Очекујемо регулацију ријечних корита Милошевице и Гомјенице – два пројекта вриједна близу десет милиона марака – све захваљујући Влади, српском члану Предсједништва БиХ Милораду Додику и `Водама Републике Српске`. СНСД неће чекати изборе да ради као што су то радили наши претходници”, нагласио је Павловић.
Он је подсјетио да је прво што је урадио по преузимању дужности било да повећа издвајање за свако прво, друго и трећерођено дијете, да град помаже борачке категорије и пензионере и да је уз помоћ привредника покренута велика акција изгрдње дјечијих игралишта.
Историчар из Националног парка “Козара” Марина Љубичић рекла је да је Козара планина гдје се српски народ дигао на устанак против њемачке окупације и усташке власти НДХ након чијег се формирања живот сваког Србина, макар се радило и о малом ђетету, није могао назвати нормалним.
“Ова планина дала је 45 народних хероја. Љета 1942. године, током операције `Западна Босна`, у народу познате као офанзива на Козару, претрпјела је један од најстрашнијих видова геноцида. Тога љета, 45 хиљада њемачких и хрватских војника опколило је Козару. У том тренутку на Козари је спас потражило 80 хиљада цивила, углавном жена, дјеце и стараца”, истакла је Љубичићева.
Она је подсјетила да је у помен на те догађаје подигнута меморијална зона на Мраковици коју чине споменик чија висина од 33,5 метра симболише снагу и храброст народа Козаре, меморијални зид са 9.921 уписаним именом бораца погинулих на терену Козаре и Поткозарја у периоду од 1941. до 1945. године, те музеј подигнут 1973. године чији је задатак да кроз музеолошки приказ и научно истраживање никада не дозволи да се историја понови и да се заборави страдање српског народа.
“Са Козаре не смијете отићи, а да не чујете и за ове четири особе. Доктор Младен Стојановић, вођа и организатор устанка на Козари који се и данас сматра симболом љубави и бриге за човјека; Скендер Куленовић, пјесник чија је поема `Стојанка мајка Кнежопољка` настала управо овђе на Козари након завршетка офанзиве; Дијана Будисављевић, Аустријанка која је водила акцију спасавања српске дјеце из усташких логора; и Драгоја Лукић, захваљујући којем имамо списак страдале српске дјеце”, истакла је Љубичићева.
Програму су претходили састанак руководства СНСД-а са челним људима градских и општинских одбора странке и другим функционерима и полагање вијенца код спомен-плоче са именима погинулих бораца НОБ-а и жртава фашизма, а у току је концерт Милице Павловић и “ОК бенда” код хотела “Монумент”.
ИЗВОР: АТВ
07/09/2024